Beklagar att några foton försvann ur arkivet vid byte av program.
24 februari – Djurspår i snön
Det var + 4 grader på söndagen när vuxna och barn gav sig upp på upptäcktsfärd på Norra Berget med Andreas Aronsson som ledare för att leta djurspår.
Det varma vädret gjorde att mindre djurs spår tinat bort men lite större gick att se, som räv och ekorre.
Bilden på spåren av ekorre visar att den hoppat åt höger i bild och satt sina bakfötter som avtryck före framfötterna.
25 deltagare var med på utflykten varav 8 barn. En fin dag.
Text och foto: Hans Andersson
27 april – Länsstämma
Cirka tjugo personer genomförde stämman. Styrelse- och funktionärsposterna som valberedningen förslagit godkändes. Ordförandeskapet kommer att vara ambulerande mellan styrelsemedlemmarna tills ny ordförande hittas. Kassören avtackades efter många år i styrelsen.
Efter lunchen besågs en gammelskog vid Lillhällom och den kraftigt sluttande ängsbacken intill fagades.
Text: Lisbeth Jakobsson
Bild: Maria Danvind och Lisbeth Jakobsson
18 maj – Fågelskådning i Stöde
I Stödesjöns västra del nedanför Stöde samhälle finns ett deltaområde som består av en större ö och några sandbankar och grund. Deltat har byggts upp av avlagringar som Ljungan fört med sig. Området är känt för sitt rika fågelliv och är framförallt en fin rastlokal för förbisträckande andfåglar och vadare. Ute på Ön finns en lummig lövskog där många sångare häckar.
Med Bengt Larsson som naturguide besöktes deltat i mitten av maj av en entusiastisk skara skådare. Först besöktes ön med många fåglar i vegetationen som trädgårdssångare, härmsångare och rosenfink. På håll kunde även en hornuggla i bo ses i tubkikare. Blick stilla låg hon där och ruvade på sina ägg. Utan vetskap var hon häckade nästan omöjligt att upptäcka. På vattnet kunde bläsand, knipa och vigg skådas. Avslutningsvis besöktes fågeltornet vid den norra sidan av deltalandskapet.
Kerstin Brandell-Svensson lyckades fotografera hornugglan med mycket starkt teleobjektiv.
Stöde har många aktiviteter, bl a med inriktning på natur. Besök deras hemsida http://www.sweden4u.nu/
Skådare och bildmakare: Hans Andersson
Foto hornugglan: Kerstin Brandell-Svensson
16 juni – Nedlagd guldgruva
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130616/02%20Dagbrott%20130616.jpg)
Vargsafarin den 15-16 juni fortsatte dag 2 med ett studiebesök vid en nedlagd guldgruva.
Den nedlagda gruvan ligger på gränsen mot Haverö men guldbrytningen har skett i Hälsingland. Dock lät man gruvans giftiga lakvatten rinna över gränsen till Medelpad.
Nu rivs anrikningsanläggningen. Kvar är ett vattenfyllt dagbrott och ett märkligt grönt fält där endast rallarros (mjölkört) växer. Det gröna fältet gömmer det berg som vid anrikningen sorterats bort. Varför det endast växer en enda art på hela det stora fältet får man gissa sig till. Man tänker onekligen på det giftiga lakvattnet.
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130616/01%20Utflyktsgruppen%20130616.jpg)
Gruvbrytning leder till konsekvenser som kvarstår även sen brytningen upphört.
Studiebesökare
Hans Andersson
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130616/Gront%20vatten%20130616.jpg)
2 juli – Kommunens bebyggelsenära skogar
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130702/skogen%20420.jpg)
Lisbeth Jakobsson, som är ordförande i Naturskyddsföreningen Sundsvall-Ånge, blev kontaktad av en boende i bostadsområdet Granloholm, Päivi Saarinen, som hade synpunkter på en avverkning på kommunens skog. Naturskyddsföreningen ordnade möte 2/7 2013 ute i den aktuella skogen med Päivi, ansvariga skogsförvaltare på kommunen och ett gäng från Naturskyddsföreningen. Vi pratade igenom skötseln av de cirka 4000 hektar, mest bebyggelsenära skogar, som Sundsvalls kommun äger.
Den aktuella avverkningen skedde vintern 2010-2011. De träddungar som lämnats kvar blåste sedan ner i stormen Dagmar vid jultid 2011. Päivi fick erkännande för sitt engagemang och fick även rätt ifråga om att stigar och myrstackar inte ska risas över vid avverkningar. Nämnas bör väl även att några boende i annan bostadsrättförening intill skogen uttryckt önskemål om att granskogen borde tas ner för att öppna upp och ge mer sol och ljus åt deras hus.
Vi fick av kommunens skogsförvaltare Hans Asplund och från Thomas Lindström vid Skogssällskapet höra att man ordnar samrådsmöten med boenden inför avverkningar och försöker lyssna av särskilda önskemål. Skötselplaner tas även fram och en sådan plan är snart färdig för skötseln av skogarna runt bostadsområdet Granloholm. Här bör vi inom Naturskyddsföreningen och de boende kunna vara med och påverka utformningen med rekreation, friluftsliv och biologisk mångfald som ledstjärnor.
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130702/Hans%20Asplund%20m%20karta%20200.jpg)
Ett problem är att alla de kommunägda skogarna runt bostadsområdena till nästan hundra procent är enskiktad gallrad granskog som nu är kring 100 år. Efter blädning och gallring så blåser sådan enskiktad skog lätt ner vid de återkommande stormarna. Lisbeth och Päivi efterlyste vid diskussionen ute på hygget mer av flerskiktade skogar med högre lövandel och fick gehör för denna skogsbrukslinje. De nya skogar som nu tillkommer ska därför ha både gran och tall plus en hög andel lövträd.
Syftet med skogsbruket ska vara rekreation men även biologisk mångfald. Den av kommunfullmäktige antagna skogspolicyn för kommunens skogsinnehav är från år 2000 och bör kanske ses över och uppdateras i samråd med bl a boende ute i bostadsområden och med föreningslivet som utnyttjar skogarna.
![](http://www2.naturskyddsforeningen.se/Regional%20Office%20Files/Kretsar%20och%20l%c3%a4nsf%c3%b6rbund/V%c3%a4sternorrland/Sundsvall/Bilder/Referatbilder2013/20130702/lisbeth%20paivi%20thomas%20420.jpg)
Här i Sundsvalls kommun finns, liksom i Örnsköldsvik, en naturvårdsfond som är gemensam för kommunen och Naturskyddsföreningen och där bl a sådana här frågor om skötseln av kommunens skogar diskuteras. Men sådana här diskussioner ute i fält angående just skötseln av kommunägda bebyggelsenära skogar tillsammans med berörda boende ute i bostadsområdena har även ett stort värde. Ett stort tack för Lisbeth som tog initiativ till den givande skogsdagen som kändes nyttig och angelägen.
8 augusti – Svamputflykt till Mosjön
Svamputflykten till Mosjön i Selånger arrangerades i samarbete med Sundsvalls Mykologiska Sällskap och Svampfärgarsällskapet.
Det var torrt i markerna, men något regn hade kommit veckan tidigare så lite svamp fanns det. Fårticka och brödticka hittades och så kremlor. Inga färgsvampar än, men några hade vi med oss från annat håll.
Efter en stunds individuellt letande gick Hans Andersson igenom matsvampar och förväxlingsarter med deltagarna och Siv Norberg berättade om svampfärgning.
Kvällen var regn- och nästan myggfri.
Hans A
25 augusti – Flakamons naturreservat
Flakamons naturreservat besöktes en solig dag i augusti. Lokal guide var Patrik Glamsjö och samordnare från kretsen var Bengt Carlsson. Patrik kunde inte bara berätta om skogen i reservatet utan också om alla de bönder som ägt fastigheten ända från någon gång på 1500-talet fram till idag. Han kunde många öden och äventyr efter studier i bygdeskrifter och arkiverad litteratur.
Undertecknad räknade dessutom snabbt ihop över 20 svamparter som kunde bestämmas på plats, men många fler fanns att artbestämma. En sprängticka var ovanlig eftersom den var så avlång. Reservatet är inte så stort men det fanns både gammal skog med gran och löv, stora tallar, som klarat skogsbränder, och myrmark. Några skadeinsekter som kan sprida sig från alla granlågor föreligger
inte eftersom närmaste granne var ett stort kalhygge eller föryngringsyta som det skall heta.
Dagen avslutades med fika på en närliggande fäbodvall.
Observatör
Hans Andersson
29 september – Besök hos en ekobonde
Naturskyddsföreningen inledde 2013-års Miljövänliga veckan, vars tema var ekologisk mat, med en välbesökt utflykt till en av Medelpads få EKO mjölkbönder Hans Häggkvist i Lövsätt, Kovland.
Det blev en spännande inspektion av ladugården och många, många frågor angående mjölkning, ekodrift, slakt, lönsamhet och allt vad som gruppen ville veta.
I södra Sverige är det nu överskott på ekologisk mjölk men i Norrland är det ännu glest mellan bönder som förstår det fulla värdet av en omställning till ekologisk djurhållning.
3-5 oktober – Ekokampanj Miljövänliga veckan
Under två dagar stod föreningen i butik i Nacksta och en dag i Ånge. I Nacksta bjöds på gryta med ekologiska grönsaker och kött samt en vegetarisk gryta där köttfärsen var utbytt mot böner. Recept på Ekologisk gryta
Genom att välja ekologiska produkter avstår man från kemikaliejordbruket. Vinsten blir att ingen konstgödsel eller inga bekämpningsmedel tillförs odlingsmarken. Genom att byta ut köttet mot ärter/böner/linser minskar man koldioxidutsläppen och gör därmed en klimatvinst. Matkassen blir samtidigt billigare utan kött.
Viktiga varor att byta till ekologiska är vindruvor (russin), potatis, bananer, mejeriprodukter och kaffe.
Närodlat betyder inte att det producerats utan kemikalier. Att välja närodlat gör att man gynnar våra egna bönder, landskapet hålls öppet och transporterna blir kortare. I Medelpad finns två jordbruk som är certifierade.
Väljer allt fler konsumenter de ekologiska produkterna törs fler jordbrukare satsa på ett jordbruk där naturens kretslopp kan fungera.
19 oktober – Stornäset – naturen ändrar färg
Två vuxna och fyra barn var vi som tog oss till Stornäset. Men vilken härlig dag vi fick. Strålande sol och lagom kallt. Och ingen ville sluta måla. Riktiga akvarellfärger och papper gör att det blir så mycket roligare och att använda havsvatten för att blanda färgerna med ger ett extra skimmer till höstmålningarna.
20 november – Café Planet Hållbarhet och energi – om vindkraft i norr
20 november kl.19 i Programsalen, Kulturmagasinet
Varför ska vi producera vindkraft, som är dyrt och förstör naturvärden i skogen? Och varför ska vi bygga vindkraftparker i Norrland, där det redan produceras så mycket förnyelsebar el?
Robert Kalcik, miljökämpe och initiativtagare till Timra Vind, slår hål på myterna och föreläser kring hållbarhet, resursanvändning och hur vindkraft kan vara en del i omställningen till ett förnyelsebart energisystem.
—
Sammankomsten Hållbarhet och energi – om vindkraft i norr blev inte en föreläsning utan i stället några timmars diskussion. Tanken från Robert Kalcik var att de ca. trettio personerna skulle se energifrågan och världens konsumtion i vidare synvinklar. Kan vi fortsätta så här?
Vatten och vind är förnybar produktion men solljuset och kanske också vågkraften kan komma. I diskussionen kom bullerfrågan, lokalt planerade verk och fågeldöden kritiserades av några få i salen. De undersökningar som gjorts på fågeldöd har utförts vid verk som aldrig borde ha uppförts. För kungsörn tas stor hänsyn och verk har vid planering flyttats med hänsyn till örnbon så att både vindkraftsbolaget och ornitologerna blivit nöjda.
Reglerna för att få bygga vindkraftverk är hårda medan skogsavverkningen inte behöver följa samma regler vid samma typ av anläggning. Något att förundra sig över!
Likströmsnät planeras för att leverera el söder ut. Sverige ska exportera el för att få bort icke förnybar kraftprodution i Europa. EU ska ha ett kontinentalt, gemensamt elnät där Sverige som EU- medlem måste vara med. Vi har låga energikostnader jämfört med övriga Europa.
Förändringens vindar kommer!
Sammanfattat av Lisbeth Jakobsson
—
Café Planet är en mötesplats för miljöintresserade att lyssna på aktuella föreläsningar, delta i workshops och diskutera miljö- och hållbarhetsfrågor med andra. Alltid med fritt inträde. Arrangeras i samarbete med Studiefrämjandet.